Hvordan påvirker tidlige faktorer hjernen vår gjennom hele livet? Og hvordan kan vi optimalisere hjernefunksjoner? Dette er spørsmål Fjell og Walhovd har vært opptatt av siden studietiden.
Skanner hjerner i alle aldre
Ekteparet forsker på hvordan hjernen vår utvikler seg gjennom hele livet, for bedre å forstå hvordan utvikling i tidlig alder kan påvirke endringer i hjernen og hjernefunksjoner gjennom hele livet, fra vi er 0 til 100 år.
– Målet vårt er å forstå endringer i hjernen og mentale prosesser gjennom hele livsløpet, og hvordan vi kan optimalisere disse endringene, sier Kristine Walhovd.
Hun og ektemannen Anders Fjell regnes for å være i forskningsfronten på feltet som kalles livsløpsforskning og har det siste tiåret satt i gang store nevrokognitive langtidsstudier av deltakere i alle aldere mellom 0 til 100 år.
– Vi følger i øyeblikket mer enn 1000 personer på ulike aldre med en rekke nye mål på hjerne og funksjon, og her i Norge kan vi, der deltagerne våre tillater det, koble dataene til opplysninger fra nasjonale registre, og finne ut hvordan helse og funksjon tidlig i livet henger sammen med senere hjerneutvikling og –endring.
Ny viten
Forskningsgruppen Fjell og Walhovd etablerte i 2013, Livsløpsendringer i hjerne og kognisjon (LCBC), er den desidert mest produktive og ekspansive forskningsgruppen ved Psykologisk institutt, med mer enn 120 publiserte artikler i internasjonalt anerkjente tidsskrifter.
De mest siterte studiene undersøker målbare (fysiske) aldringsendringer i hjernen og hvordan disse endringene har sammenheng med hvordan hjernen fungerer (kognitiv funksjon). Dette ga grunnlaget for studier av personkjennetegn som samsvarer med de fysiske endringene i hjernen, og utgangspunktet til kognitiv trening (hjernetrim) for å bedre kognitiv funksjon. På begge områdene har Fjell og Walhovd frembragt vesentlig ny viten.
Bygger laboratorium
Forskerparet har uten tvil vært blant de sterkeste pådriverne innen kognitiv nevrovitenskap i Norge til å ta i bruk stadig mer avanserte metoder og analyseteknikker, som gjør det mulig å hente svar på spørsmål man tidligere ikke hadde forutsetninger for å kunne stille.
Nylig mottok de 18 millioner kroner i utstyrsmidler fra Universitetet i Oslo og Psykologisk institutt, for å bygge opp sitt eget høyteknologiske laboratorium i verdensklasse. Den største enkeltinvesteringen her er en ny MR-skanner til over 15 millioner kroner.
Hodejegere
Formålet med Kunnskapsdepartementets (KDs) satsning Verdensledende forskningsmiljø er å styrke forskningsgruppens evne til å tiltrekke seg internasjonalt ledende forskere og bidra til finansiering av den faglige aktiviteten til forskerne som ansettes.
31.2 millioner kroner fordeles på fem utvalgte forskningsmiljøer, hvorav LCBC er plukket ut som et av fem verdensledende miljøer.
– Med midlene fra KD vil vi kunne rekruttere noen av de mest lovende unge forskerne ute i verden, og dermed få unik ekspertise som vil styrke gruppa vår ytterligere, sier Walhovd.
– LCBC består i dag av mange kjempeflinke forskere, som det er svært inspirerende å jobbe med. Rene Westerhausen, som ble tilsatt i den nye faste stillingen i vinter, har allerede hatt stor betydning for gruppen, legger hun til.
![Gruppebilde av forskningsgruppen Livsløpsendringer i hjerne og kognisjon tatt utendørs.](/psi/bilder/forskere/lcbc-group-photo-svein-milde-uio.jpg)
Høydepunkter i karrieren
Walhovd og Fjell har fulgt hverandre tett faglig, fra de begge var studenter og skrev sin hovedoppgave i psykologi i 2001, til de disputerte på samme artikkelbaserte PhD-avhandling i 2005.
De mottok begge Kongens gullmedalje for årets beste doktorgrad og Fridtjof Nansens pris for yngre forskere i 2006.
Begge har vært ansatt som professor ved Psykologisk institutt siden 2007.
De har mottatt en rekke forskningsbevilgninger fra Norges Forskningsråd, TV-aksjonsmidler fra Nasjonalforeningen for folkehelsen, og de fikk hvert sitt ERC Starting grant i 2012 (Fjell) og 2013 (Walhovd).
Høsten 2012 kåret Morgenbladet dem til å være blant Norges 10 mest lovende unge forskere under 40 år.